ПРОЕКТОПРАВИЛНИК ЗА УСТРОЙСТВОТО НА КОНСУЛТАТИВЕН  СЪВЕТ 
към дипломатическо представителство на основание 
на ЗАКОН ЗА БЪЛГАРИТЕ, ЖИВЕЕЩИ ИЗВЪН РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ
Обн. Държавен вестник  бр.30 от 11 Април 2000г. и неговия Чл.5 (3) 

За улеснение на бъдещи консултативни Обществени съвети - за краткост наричани ОС (Обществени съвети) -  към дипломатическите и консулски представителства.  Това е препоръчителен правилник за тяхното устройство и функциониране. Окончателният му вид следва да се съгласува и одобри от МВнР и  ръководителите на дипломатически мисии * 
Глава I
Общи положения
Чл. 1. Обществени съвети по смисъла на този Правилник са консултативни органи, които могат да се създават към дипломатическите представителства на Република България съгласно Чл.5 (3) от Закона за българите, живеещи извън Република България, обн. ДВ бр.30 от 11 април 2000 г. (http://www.lex.bg/en/laws/ldoc/2134916612), който гласи:
Към дипломатическите представителства на Република България в държавите, в които има български общности или български национални малцинства, могат да се създават консултативни органи на българите, живеещи в съответната държава, които се състоят от представители, излъчени от лицата по чл. 2.
Забележка: Независимо от това, че в Закона се употребяват термините „дипломатически представителства“ и “дипломатически мисии”, полезно е в този Правилник да се конкретизира с изразите „посолства и консулски представителства“, вкл. спрямо действащия модел на „почетни консули на Р. България” в страните, където има такива. Когато една дипломатическа мисия представлява Р. България в повече от една държава, при възможност се създават ОС за всяка от съответните страни. Тази забележка важи и за всички следващи упоменавания  на „дипломатическо представителство/мисия” или на съкращението ДКП. Напомняме, че в закона този член е записан по следния начин:  “Чл.5 (3) Към дипломатическите представителства на Република България в държавите, в които има български общности или български национални малцинства, могат да се създават консултативни органи на българите, живеещи в съответната държава, които се състоят от представители, излъчени от лицата по чл. 2.”

Чл. 2. Общественият съвет (ОС) е независим изборен орган, който работи на обществени начала и отстоява интересите на българската общност в конкретната държава. Дейността на ОС се подпомага от българските дипломатически представителства, в съответствие с указанията на МВнР на Р. България. Прояви, организирани от ОС, могат да бъдат финансирани съобразно нормативните документи и механизми на МВнР, ДАБЧ и Националния съвет на българите в чужбина (вж. чл. 8 по-долу - Нац.съвет)
Забележка: Както е и залегнало в “Национална стратегия за българските граждани и историческите български общности по света", Обществените съвети спомагат за взаимодействието между съответните местни български общности и българската държава. ОС се създават да подпомагат дейността, да представят интересите, да набират, анализират и да предоставят информация на и за диаспората. Те помагат и за интеграцията, която предполага поддържането и съхраняването на първичната българска културна идентичност и самосъзнание, при същевременно вграждане в новата културна среда, като при това се издига авторитетът на българите и Р. България в съответната държава и се създава активно българско лоби.

Глава II
Цел и функции
Чл. 3. Общественият съвет:
(1)  Представлява българите и българските организации в чужбина пред българските официални институции и защитава техните интереси, като:
a. Следи за проблеми и последствия от процеса на интеграция;
b. Икономически тенденции, затруднения, успехи и възможности;
c. Културно развитие и потребности;
d. Административни потребности, затруднения и специфики;
e. Демографски особености, разпределение, миграционни процеси и характеристики;
f. Политическа активност и зависимост от политически процеси (вътрешни в приемаща страна и спрямо България);
g. Набира и анализира обратна връзка, коментари и предложения от всички обществени организации с български характер.
Забележка: Според мнението на много активни граждани, ОС ще представляват ефективна форма на взаимодействие между ДКП и България с диаспората. (Вж. също по-долу и (13.)) А според мнението на други специалисти, консултативен орган като ОС не може да бъде връзка, посредник, застъпник, нито медиатор между българските граждани, българските обществени единици и държавата. 
Но ето как е формулирана презантацията на френската Асамблея на французите от чужбина: http://www.assemblee-afe.fr/-qui-sommes-nous-.html
Най-важното изречение: "Elle est leur porte-parole et le défenseur de leurs droits et intérêts. L’assemblée est l’interlocuteur du gouvernement sur la situation des Français établis hors de France et les politiques conduites à leur égard."
Превод: "Асамблеята е говорител и защитник на правата и интересите на французите в чужбина. Тя консултира правителството във връзка със ситуацията на французите в чужбина и с политиките, свързани с тях."
Идеята на ОС е именно да представя българите в чужбина пред правителството и държавните органи, така както е във Франция, Италия, Португалия и ред други държави, вкл. Гърция, Сърбия и Румъния. Предложението е в бъдещата си законодателна дейност народните представители да вземат предвид опита на тези държави. Като най-усъвършенстван модел, с най-дълга традиция (над 60 години), е добре особено внимание да се обърне на френския опит за представителство на диаспората. В тази връзка, ВОС предлагат своята помощ за преводи на чужди законови текстове от държави в ЕС и адаптирането им към българските условия.

(2) Заличен /преместен/. На негово място да се допише, че “събрания, документация и архиви се водят на български език, освен при невъзможност”.
(3) Изказва препоръки, запитвания и предложения, които внася за разглеждане в съответното дипломатическо представителство, писмено или устно. Те са не само ефективни партньори на ДКП, но и изразители на обществените настроения и нагласи.
(4) Осъществява срещи най-малко два пъти годишно с ръководителя на съответното дипломатическо представителство.
Забележка:  Осъществява срещите в предварително договорено и удобно за двете страни време и място за обсъждане на анализи, доклади, евентуални проблеми и предложения, вкл. въпроси към ОС. 
(5) Публикува информация за своята дейност в специално разработена за целта интернет страница (изработена и поддържана от ОС).
(6) Изготвя годишен план и публикува годишен отчет.
(7) Наблюдава състоянието и промените в числеността, профила и специфичните особености на българските граждани и организации в своя район, които са пожелали активно сътрудничество с България. Комуникира с представителите на българската държава (дипломати, служители на държавната администрация, ЦИК и др.) Получава и разпространява информация, наред с вече съществуващите НПО. 
Забележка: За разпространението може да се добави - “в определен срок” (например до 36 часа) що се отнася до разпространението на информация до списъка с граждани и организации в съответния район.
(8.) Работи в тясна и непосредствена връзка: 
-	с Националния съвет на българите в чужбина;**  
-	с другите ОС;  
-	във взаимодействие с политически, професионални обществени организации, НПО и др.
(9) Подпомага провеждането на изборите за българско Народно събрание, Президент и представители на Република България в Европейския парламент, съвместно с представителите на българската държава, както и в изборите за Национален съвет на българите в чужбина. 
Забележка: По този начин значително намаляват разходите от страна на българската държава. Същевременно се разширяват възможностите за оперативна дейност, информираност на гражданското общество в конкретните държави, както и в България, и др.
(10) Изготвя годишна, средносрочна и дългосрочна стратегия за развитие на местната българска общност, както и предлага план за изпълнение на същите. Съобразно обществените потребности набира и създава специални профилирани Консултативни съвети*** по конкретен проблем.
(а) В плановете си определя отговорни лица, източници на финансиране, срокове за изпълнение.
(б) Селектира сред ресурсите на общността и предлага управленски екип за всеки конкретен план. (В обществените управленски екипи е допустимо, а понякога и предпочтително, да бъдат предлагани и чужди граждани, както и лица, които не са членове на ОС или на Консултативните съвети).
(в) Реализация на планове и пристъпване към осъществяване на стратегия за общността ще може да се осъществява след гласуване през система за избор на ОС.

(11.) Сътрудничи си с местни и държавни български институции във връзка с необходимостта за решаване на определени проблеми и задачи. 
Пояснение: Например сътрудничи с АБУЧ и МОН във връзка с необходимостта от откриване на нови неделни училища За да не се получава така нареченото от новия шеф на ДАБЧ “роене” - вж. линк:  http://www.eurochicago.com/2015/04/komisiyata-izslusha-noviya-predsedatel/ Цитат: БОРИС ВАНГЕЛОВ: Роене е – децата се запазват, само училищата са увеличени. )
(12) Организира веднъж годишно форум (може да е уебинар, може да е конференция на живо, може да е дискусионен форум или друг вариант, където дава отчет за дейността си пред избирателите, представя своите постижения, резултати пред съответната общност и поставя нови цели и планове за следващия период. Форумът се организира и преди избора на нов ОС, за да може всичко да се документира и новоизбраният ОС да започне работа по готов план. По възможност прави прогнози за наблюдаваните тенденции и очакваните състояния. 
(13) При нужда представлява съответната българската общност пред институциите в държавата по пребиваване или пред международни организации, като представя обобщени наблюдения, мнения и тенденции.
ОБОСНОВКА: С подобна функция ОС ще може официално да поставя въпросите и проблемите на българската общност пред институциите на държавата по пребиваване, а ако подобна дейност е безрезултатна, съответният ОС може да постави въпроса и пред международни организации (например въпроси около опазване на културното наследство, правата на човека и т.н.). Тази дейност е особено наложителна в случаите, когато българската държава поради различни съображения отказва да се занимава с подобна тематика.
(14) В държавите, където няма дипломатическо представителство на Р. България, ОС, съгласувано с МВнР или ДАБЧ, ОС може да предлагат създаването на консулства, ръководени от нещатни консулски длъжностни лица.
ОБОСНОВКА: Тази функция на ОС е особено необходима в държави, където България няма дипломатически представителства, защото по устав ОС се създава към всяко българско дипломатическо представителство.
(15)  Мотивират, консултират и съдействат на диаспората за сътрудничество и самоорганизация. Привличат в своята дейност представители на всички заинтересовани и от всички социални групи.
(16) Подкрепят проекти и проектни групи и местните организации на диаспората, при търсене на възможности за финансиране от местни и други програми и фондове. Сътрудничат си с Държавен фонд “13 века България” и други подобни организации.
(17) Поддържат взаимовръзка с други обществени съвети за обмяна на опит, информация и добри практики.  Предават на местната диаспора добрите практики.
(18) Организират и осигуряват информационна и правна помощ на новодошлите в района, работи с младите от поколението, наречено 1,5G.
Уточнение: 1) Новодошлите в нова страна или район често не знаят добре съответния език и други важни неща - такава помощ ще им помогне за ориентация на новото място за бързо намиране на работа в своите области и срокът за интеграция може да намалее с години. ОС поемат ролята на "проводник" на социалната интеграция и съхраняване връзките с българската диаспора. 2) Терминът 1,5 поколение или 1.5G се отнася до хората, които имигрират в нова страна, преди или по време на ранните си тийнейджърски години. Те са получили етикета „1.5 поколение„,защото носят със себе си характеристики от своята родина, но продължава и тяхното усвояване и социализация в новата страна. http://www.eurochicago.com/2013/04/balgarskata-generatsiya-1-5/
...
……. може да бъде допълван и изменян. Дайте предложение!

Глава III
Структура и състав
Чл. 4.
(1) Обществено-консултативният съвет се състои от Председател, Заместник-председател, Секретар и членове.
(2) Числеността на ОС се определя, както следва :
1. При гласували до 250 избиратели - 3;
2. При гласували до 700 избиратели - 5; 
3. При повече от 3000 гласували избиратели - 21;
4. В останалите случаи числеността е равна на цялата част на Х/150, където Х е броят на гласувалите избиратели.
5. В определени случаи и след решение с квалифицирано мнозинство, броят на ОС може да бъде и по-голям от посочените, но не трябва да надхвърля 21 човека.
Чл. 5.
(1) Членовете на ОС работят на обществени начала. Във връзка с конкретни дейности биха могли да бъдат подпомагани и финансирани от съответните български институции по силата на чл. 2, гл. II от ...
(2) Членовете на ОС използват при работата си съвременни телекомуникационни средства. 
(3) Първото заседание на ОС се насрочва от ръководителя на дипломатическата мисия в петнадесетдневен срок от датата на провеждане на изборите. По време на това заседание ОС избира Председател, Заместник-председател и Секретар. 
(4) Всяко следващо заседание се свиква от Председателя на ОС или по желание на една трета от членовете на ОС. Членовете на ОС се уведомяват от Председателя на ОС най-малко 14 дни предварително за датата на заседанието. 
(5) Ръководителят на дипломатическата мисия или негов представител може да присъства на заседанията на ОС със статус на наблюдател.
(6) Заседанието се смята за редовно, ако на него присъстват поне половината от членовете, включително с използване на съвременни телекомуникационни средства или чрез пълномощно.
(7) Всички решения, както и годишните отчети на ОС, се приемат с обикновено мнозинство от присъстващите, включително с използване на съвременни телекомуникационни средства или чрез пълномощно.
(8) Заседанията на Обществения съвет се провеждат най-малко три пъти годишно. 
(9) Член на ОС може да подаде оставка или да бъде освободен. Освобождаването или оставката се приема на събрание на Съвета, в чийто дневен ред за това е обявена специална точка. Събранието задължително изслушва и протоколира мнението на освободения или подалия оставка член. Освобождаването е допустимо само ако за него гласуват единодушно всички членове на Съвета; в този случай мястото на подалия оставка/освободен член се заема от следващия кандидат в листата на Съвета. Ако по някаква причина съставът на Съвета не може да бъде попълнен, той продължава да работи, докато решенията му се приемат при наличието на необходимия кворум.

Глава IV
Избори
Чл. 6.
(1) Изборите за ОС (с изключение на първите такива, ако бъдат организирани до края на 2015 г.) се провеждат съвместно с президентските избори в България. Тяхната техническа организация се осъществява при контрол от дипломатическите представителства. Гласуването е дистанционно (интернет гласуване и по пощата) и евентуално в допълнителна урна (отделна от президентската). Гласува се по подобие на Р. България за кандидатски листи по пропорционална система, по метода на най-големия остатък в многомандатни избирателни райони (МИР). 
Забележка: Пример за дистанционно гласуване на ВОС ще намерите на адрес: https://osfrance.wordpress.com/2011/10/21/%D0%B8%D0%B7%D0%B1%D0%BE%D1%80%D0%B8-2011-%D0%B2-%D1%87%D1%83%D0%B6%D0%B1%D0%B8%D0%BD%D0%B0-%D0%B3%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%83%D0%B2%D0%B0%D0%BD%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%B8%D0%BD%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%BD/
Може да се използва опитът  на Естония и системата им за електронно гласуване:  http://www.eurochicago.com/2013/07/estoniya-publikuva-izhodniya-kod-na-sistemata-si-za-elektronno-glasuvane/
(2) Многомандатните избирателните райони (МИР) се определят от ръководителите на дипломатическите представителства и ОС (като най-добре е да се припокриват с консулските райони). 
(3) В ОС имат право да избират и да бъдат избирани:
1. Български граждани с действащи избирателни права, постоянно живеещи в съответния избирателен район  (Избирателното им право се установява с валиден български документ за самоличност).
2. Чужди граждани от български произход, навършили 16 години в деня на изборите, постоянно живеещи в съответния избирателен район. (Избирателното им право се установява с валидно удостоверение за български произход с бъдещ въпрос за доуточняване какво подразбираме под удостоверение за български произход и от кого да бъде издадено)

3. Във вид на изключение за определен период от време - български граждани без валидни документи, но с ЕГН. Избирателното им право се установява с интернет система, на специален сайт (примерно OS–Chicago.org), където да се активира ЕГН валидатор, който да филтрира валидни от невалидни ЕГН-та (защото има такива свободни) и да пресмята избирателните права според възрастта и заложената граница. В същото време всеки, който се регистрира,  да трябва да даде още малко данни, които да трупат анализ за профила на общността, както и да се регистрира с пощенски код, за да не излиза от консулския район на съответното ДКП. Пример, който като докаже практическото си приложение, може да се приложи и за други избори, ако работи достатъчно добре защитено.
Важно уточнение към т.3: В някои конкретни държави, заради ограничения в действащите им законодателства (например в Украйна) или във вид на изключение може да се разшири правото да избират и да бъдат избирани в ОС и българи,  определени по други критерии. Препоръчително към работата на ОС като техни почетни членове да бъдат привличани личности от български произход или чужденци с обществено признати заслуги към България, българската наука и култура – българи, които са депутати в парламентите на други държави /например Израел, Румъния, Украйна, Молдова, Гърция, и др./, кметове на големи градове, българисти, ръководители на дружества за приятелство с България /напр. Германия/.
(Забележка: По какъв признак се определя кой е „българин“? – Кръвен (мигрантите от първо поколение с техните деца или внуци), териториален (родените в България), идентификационен (самоопределяне като българин), езиков (говори български език като роден) или емоционален (имащ поведение на българин). Най-често използваното понятие сега е “етнически българин”.)
(4) В определени случаи една държава може да включва няколко избирателни райони. (В такива случаи консулският район е водещ, и едва след това се филтрира и се формулират групи по райони според пощенския код)
(5) Всяка кандидатска листа има поне трима кандидати, като всеки кандидат може да участва само в една листа.
(6) Кандидатска листа се регистрира с обявяването й на сайта на ОС, след като за нея са събрани подписите на минимум 20 избиратели.
(7) Избори не се провеждат при условие, че не са регистрирани кандидатски листи по алинея 6.

Глава V
Преходни разпоредби
Чл. 7.
Обществен съвет възниква по инициатива на гражданите, но Временен ОС може да се организира и по предложение на ДКП. По изключение ръководителят на съответната дипломатическа мисия може да утвърди Временен обществен съвет без избори, но задължително след обсъждане с местната българската общност. Мандатът на Временния обществен съвет не превишава една година и има за цел подготовката на избор за редовен Обществен съвет.
Забележка: За стимулиране и засилване на дейността на Обществените съвети е много важно ДКП да отчитат и да се съобразяват с техните решения при решаване на наболели проблеми и при разработване на планове и програми. Българската държава в лицето на Президенството, МВнР, ДКП е необходимо да предприеме следните най-важи мерки:
-	създаване планове, мерки и лица/групи за партньорство и взаимодействие с Обществените съвети; 
-	водене регистър / списък на Консултативните съвети към ОС, действащи на територията на ДКП,  което отделя служител, отговарящ и улесняващ взаимодействието и връзката с него;  
-	информира и ангажира Обществените съвети в организацията и провеждането на мероприятия, програми и проекти и търси съдействието им за решаване на конкретни проблеми.

Чл. 8.
В държави, в които няма разкрити избирателни секции за избор на Президент, изборите за ОС се провеждат само дистанционно (по интернет). Дистанционно се провеждат и избори за Временен обществен съвет. (Забележка: В този член е необходимо доуточнение кой ще извършва и осигурява дистанционния избор.)

Приложение
Пример. В Австралия на изборите за Народно събрание през 2009 г. са гласували 226 човека. Съгласно член 2 ал.1 т. 1, ОС се състои от 3 члена.
Да предположим, че има 3 кандидатски листи (А, B и C) за бъдещ ОС.  За трите кандидатски листи  са гласували общо 172 човека, както следва (вижте таблицата). Спечелените мандати от листите по пропорционална система са:  1,26   1,47   0,28
следователно листите А и B печелят по един мандат. Третият мандат отива за листата, получила най-голям остатък: 0,47. 
Окончателното разпределение на мандатите е 1, 2 и 0. 
Резултати в Австралия на изборите за Народно събрание през 2009 г.
Оклънд	Сидни	Канбера	общо	
79	121	26	226	
 
Резултати в Австралия на изборите за Обществени съвети (хипотеза)
листа A	листа B	листа C	общо	
72	84	16	172	
 
Спечелени мандати
листа A	листа B	листа C	общо	
1,26	1,47	0,28	3	
1	1	0	цяла част	
0	1	0	допълнителни мандати	
1	2	0	краен резултат	
 
 Забележка: Има разработена програма  по горния алгоритъм (на миналите избори бе поставена на сайта на Биволъ), която за секунда дава решението и правилното разпределение и която бе тествана на парламентарните избори. Съществуващите ВОС могат да помогнат при обработката на резултатите.
Коментари по член 2
ОС имат статус,сходен с този на общинските съветници в България; ОС е орган на местно самоуправление на българските общности по света.
Броят на общинските съветници в България е минимум 11 (община до 5000 човека) и 51 (община над 160 000 човека). Вижда се, че 1 общински съветник представлява от 500 до 3000 човека. Ако в чужбина живеят 1 милион българи (без Р. Турция), при представителство 1 / 3 000 получаваме около 300 съветника. При гласували 60 000 в чужбина (извън Р. Турция), ще получим, че съветник се избира с 200 гласа. Това мотивира формулата брой гласове / 150 (число много близко до 200).
Следва да въведем корекции за малки и големи избирателни райони. В България общинският съвет е между 11 и 51 члена (61 в София). Предлагаме в чужбина нормата да бъде от поне 3 члена: председател (зам.-председател и секретар ); до най-много 21 члена (съотношение 3-4). Тези числа са спорни, можете да предложите (аргументирано) нещо друго.

--------------------------Край------------------------------------------

*  Този правилник е съвсем примерен, адаптиран основно за консулски окръг Чикаго (САЩ) и подлежи на поправки и изменения - ще се радваме ако оставите своите забележки. 

Основното заключение е, че така, както българите в България си имат местно самоуправление - в лицето на общински съветници, и национално представителство - в лицето на народни депутати, така и за българите зад граница е необходимо същото. Обществен съвет може да се формира към всяко българско дипломатическо или консулско представителство. ОС са независими изборни органи, предвидени по член 5 ал. 3 от Закона за българите, живеещи извън Република България, обн. ДВ бр. 30/11.04.2000 г.
и няма нужда от никакви законодателни промени, а само от желание и решение на министъра на външните работи.  И трябва да се бърза,  защото ОС са закъснели най-малко с 15 години - откакто е законът.

Като извинение за грешките и несъвършенствата в Проекто-правилника, приемете кратките срокове и напълно доброволния труд.
Важно уточнение!  Горният текст не е личен труд - подлежи на свободно разпространение и подобрения! В текста са използвани разработки на ВОС (вж. тук http://globalbulgaria.org и преди всичко на проф. Любомир Гаврилов и доц. Стефан Манов от Франция, както и идеи и цитати от други автори, сред които Юлиана Рот, Сл. Христова и др.. Текстът е редактиран и допълнен на доброволни начала от членовете на ФБ групата на ВОС, кандидати от неотдавнашните изслушвания за председател на ДАБЧ, служители в ДКП и др.
**    Националният съвет на българите, живеещи извън Република България има за цел да приобщи българите зад граница към българския обществен живот и насърчи техния принос в националното развитие. Националният съвет (предполагаемо - бел.ред.) се състои от 80 членове, от които 70 се избират от българските граждани, постоянно живеещи извън страната, и 10 се назначават от българските официални институции. Повече за Националния съвет може да научите на адрес:  http://globalbulgaria.eu/2011-05-28-10-10-36/
***Консултативни съвети към ОС са специални профилирани обществени съвети, съставени от специалисти, авторитети и заинтересовани. Те се създават, за да бъде решен конкретен проблем (обикновено са временни - докато се реши проблемът - така например за Чикаго той може да бъде създаване на ново училище,  поставяне на нов паметник, изплащане дълговете на църквите, и то на коя първо, и пр.) Участието на гражданите в тези обществени консултативни съвети и в процесите на вземане на решения, приемането на документи и програми за развитие, формирането на различните бюджети, както и формулирането на местните приоритети  би трябвало да се приветства и подкрепя. Консултативните съвети са отворени структури и при проявен интерес от страна на гражданите към тематиката, по която работят, те могат да се включат в работата им, или да вземат участие в някои от заседанията / събранията на съветите. В тях участват и медии, но не само като отразяващи заседанието, а и като активни участници, които доброволно работят и дават своя принос за решаването на определени проблеми на общността. Тези КС могат да не са обвързани със Закона и Стратегията за българите в чужбина, но щом възникват в отговор на специфичните местни потребности и интереси е необходимо да попаднат в един бъдещ правилник на тълкуване на Закона. В този правилник е добре да попаднат и така наречените обществени управленски екипи. 
Вместо епилог: Обществените съвети,  дори и тези, които съществуват от години в България, страдат в много случаи от липса  на достатъчно публичност,  популярност и обществено признание.  От недостатъчно добро взаимодействие и координиране на усилията между различните заинтересовани страни (управляващи органи, граждани, специфични обществени групи, НПО, бизнес и други институции). Дори на родна почва бе нужно време, постоянство и упоритост, за да се постигнат конкретни резултати и хората да «видят» и да повярват в необходимоста и в ползата от съветите.  И заради това завършвам с едно лирично сравнение:  Обществените съвети ще са костната система, за която в началото сме длъжни да се грижим, да не я счупим, да израсне. Така че в последствие тя да вдигне и изправи цялата мускулна маса на милионната ни диаспора и с произведените от нея червени кръвни телца, да й вдъхне нов живот. Организираният след това Национален съвет ще надгради ОС.  Националният съвет ще е главата и мозъкът на диаспората. И накрая ще дойде ред за МИР Чужбина. Депутатите, избрани в бъдещия МИР, както обикновено и в самата България, ще са….шапката на цялата система :)  
Имейл за обратна връзка: p.stamatov@yahoo.com 
Линк към горенаписания текст за евентуално разпространение: https://docs.google.com/document/d/1oYK2XP7ASwPXhff8CqyYqa14K3KNoo2sXfrpFrsiay4/edit#